Keld Simonsen, keld@klid.dk

Symbion 2005-02-17

SKOLELINUX BRUGES NU PÅ 81 TESTSKOLER I NORGE

Hvad er Skolelinux?

En fuldstændig dataløsning for folkeskolen og ungdomsskolen

Dataarkitektur

Driftskoncept

Digital brugerprofil

OpenOffice

Lavet med udgangspunkt i elevernes, lærernes og skolens behov og tilpasset realistiske skolebudgetter

Skolelinux har tatt handlingsplanen for IKT i skolen på alvor og laget et helhetlig produkt som er tilpasset skolehverdagen og de ressursene skolen har.

Norske Statskonsult 2003:34 s 28

Takket være Skolelinux finnes det en spesialsydd Linux-distribusjon for skolene som er enkel å installere, oppdatere og drifte. Teleplan, oktober 2003 s 24

Mer Linux i skoleverket kan bidra til at norske skolebarn blir mer fleksible, innovative og kompetente databrukere.

Teknologirådet, februar 2004

Hvad siger andre om Skolelinux

Hvad koster de forskellige alternativer?

Forutsetninger: 60 elev- og lærermaskiner med operativsystem og kontorpakke, og at skolen har bredbåndsaksess og lokalnett. Teleplans levekostnadsberegning

Tynnklient tjener

10.0.2.10 mot backbone

192.168.0.254 mot tynnklient nettverket

Hvordan er et Skolelinux-netværk?

Tjener

10.0.2.2

Nettverksskriver

Tynn klient

192.168.0.0/24

Brannmur

F.eks 193.45.67.1

10.0.2.1 på innsiden

Internett

Arbeidsstasjon/tykk klient

SL-nettet på Ulsrud

Brannmur

10.0.2.1

Tjener

10.0.2.2

Nettverksskriver

Windows 2000

Tynnklient tjener

10.0.2.10 mot backbone

192.168.0.254 mot tynnklient nettverket

Tynn klient

192.168.0.0/24

Win98

Internett

Router

193.156.199.2

Win98

SL

Bærbar Win98

Bærbar

Linux

Basestasjon/

Access-punkt

Hvem hjælper dig?

Andre Skolelinux'ere på e-postlister og IRC

Dokumentation på www.skolelinux.no

Stadig flere kommercielle tjenesteleverandører leverer drift, overvågning og oplæring i Norge

Lærebøger snart i produktion

Resten af Linux-verden

Hvem bruger Skolelinux?

Pr. 17 februar 2005 er der 150 registrerede testskoler, etimeret 200 skoler i Norge

Fordelt i hele Norge, og worldwide, 1 DK

Flest grundskoler – én håndfuld gymnasier

De med dårlig råd

Skoler med Linux-entusiaster

Andelen af skoler uden egen Linux-kompetence øger kraftigt

Hvem står bag ved Skolelinux

Stiftelsen SLX Debian Labs

Del af Debian miljøet

4 årsværk

Medlemsorganisation

Eget styre

120 aktive udviklere

30 overaktive udviklere

15 oversættere

Nedlagt 62.000 arbejdstimer

Hvem samarbejder Skolelinux med?

Læringssenteret

UFD

UninettABC

USIT

In/Out, LinuxLabs, LinPro m.fl

Hvorfor skal du ikke gå over til Skolelinux?

Fordi ændring koster

Modstand

Tid

Kompetence

Hvorfor er Skolelinux et godt alternativ?

Fordi Skolelinux er bygget på faglig-pædagogiske værdier

Fordi Skolelinux er lavet som frit progammel

Fordi Skolelinux udfordrer en monopolist

Fordi Skolelinux giver dobbelt så meget udstyr til samme pris

Fordi Skolelinux forlænger levetiden på dataudstyret

Fordi Skolelinux halverer driftsomkostningerne

Fordi Skolelinux operativsystem og kontorstøttepakke er gratis

Hvordan blir fremtiden?

Lysende!

www.skolelinux.no

Hardware til server

Server – med to netkort

Det ene netkort kun til tynde klienter

Serveren kan ikke have andre systemer

(gør det lidt sværere at eksperimentere)

Separat router – Coyote linux – på lille maskine

Meget RAM – måske 40 MB per klient

CPU ikke afgørende 1 Ghz er fint

Hardware til klient

32 MB RAM

Ingen disk

Fornuftigt pci netkort

Fornuftigt skærmkort

Etherboot-diskette eller PXE

Gamle aflagte maskiner

Eller nye – kan nok fås til ca 1000 kr + skærm

Administration af server

Tynde klienter kører automatisk basalt

Systemet adminstreres via webmin:

https://127.0.0.1:10000

Speciel konfiguration af tynde klienter

Ldap brugere

Printere

Installation af pakker

- 75 testskoler

- Fordelt over hele landet

- Flest grunnskoler (4 vgs)

- Skoler med lite penger og stort behov for å øke PC -tettheten

- Skoler som tar Læringssenterets krav om bruk av IKT ved avgangseksamen våren 2004 på alvor

- Linux entusiaster blant lærere eller foreldre

Men!!

De siste to månedene har andelen med skoler uten "egen" Linux kompetanse økt voldsomt

- Skolelinux er laget for at IKT i skolen ikke skal være et mål i seg selv, men et middel for at elevene skal lære seg norsk, matte, språk etc.

En av grunntankene til prosjektet er t IKT i skolen skal baseres på faglig-pedagogiske prinsipper og ikke styres av hvilken programvare som er mest utbredt

- Fri programvare innebærer å bygge på forskningsprinsippet om å skape &dele

- Ingen skjult foreldrebetaling

- Ikke behov for å piratkopiere

- Elevene skal ha norsk språk på den elektroniske landevei (eks: print vs skriv ut)

Nåverdiberegning

Å finne en fremtidig kostnad omregnet til dagens prisnivå.

- Versjon 1.0 kommer 1 april

- "alle " politiske signaler går i vår retning

- trangere skolebudsjett=endringsvilligheten øker

- vi får nye skoler hver uke uten 1 krone i markedsføring.

2004-02-10T17:21:08